Subject: FW: [Caution: Message contains Redirect URL content] Õiguskeelepäeva eel kohalikele valimistele mõeldes
From: "Liisa-Ly Pakosta"
To: "Justiitsministeerium"
Date: Fri, 1 Nov 2024 09:20:40 +0200

From: Peep Nemvalts <[email-masked]>
Sent: Thursday, October 31, 2024 3:00 PM
To: Liisa-Ly Pakosta <[email-masked]>; 
[email-masked]; [email-masked]; 
[email-masked]
Cc: Ülle Madise <[email-masked]>
Subject: [Caution: Message contains Redirect URL content] Õiguskeelepäeva 
eel kohalikele valimistele mõeldes

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetavad seadusandjad!

Elu riigis kulgeb seda sujuvamalt, mida täpsemalt on sõnastatud kehtiv 
reeglistik alates seadustest kuni kõige kohalikuma tasandi õigusaktideni. 
Liiga sageli ilmneb, et mõnd haldus- või õigusakti on tõlgendatud mitmeti 
või ei ole sellest täpselt aru saadud. See takistab ühiskonda sujuvalt 
toimimast.

Nagu ei vali kodanikud Eesti Vabariigi valitsust, nii ei saa elanikud valida 
omavalitsusi, st linna- ja vallavalitsusi. Valitud saadikud (volinikud?) ei 
kuulu valitsusse, vaid volikogusse ‒ nagu ka riigikogulane ei ole vabariigi 
valitsuse liige. Volikogu ei esinda ometi valla- või linnavalitsust, vaid 
haldusüksuse elanikke ‒ nagu riigikogu on Eesti kodanike, mitte riigi 
valitsuse esinduskogu.

Kehtib eksitava pealkirjaga „Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus“. 
Mõistagi ei pea seadusaktide tarbetut paljusõnalisust igapäevaelus pidevalt 
jäljendama, mistõttu ongi käibel muid, lühemaid fraase, nagu ülal esitatud 
näiteis. Lühendamine iseenesest on mõistlik ja vajalik, kuid välja ei tohiks 
jätta kõige olulisemat, sisutäpseimat terminit volikogu. Mõni 
kirjutaja-kõneleja on õnneks seda taibanud ja nii kohtab täpsemat fraasi 
„kohalike volikogude valimised“. Selge ja täpne oleks kas Kohaliku volikogu 
valimise seadus või Linna- ja vallavolikogu valimise seadus.

Põhjalikumat eritelu vt Nemvalts, Peep. 
<https://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/2._nemvalts_-_haldussuutlikkus_soltub_oiguskeele_selgusest.pdf> 
Haldussuutlikkus sõltub õigus(keele)selgusest. – Õiguskeel 2020, nr 4, lk 
89–98. Seal olen mh käsitlenud ka keeleloogika vastast terminit osavald (vrd 
linnaosa).

Haldussuutlikkuse tagab õigusselgus, õigusselguse tagatis on selge ja täpne 
õiguskeel. Sestap on meie kõigi huvides pöörata senisest rohkem järjekindlat 
tähelepanu uute õigustekstide keelele ning süsteemselt ühemõtteliseks 
kohendada kehtivaidki õigusakte, k.a uutega seostuvaid seniseid seadusi: 
terminivara mõistepõhiselt täpsustada ja lausestust ladusamaks muuta.

Jõudu soovides

Peep Nemvalts, filos-dr / PhD

Tallinna Ülikool | Tallinn University

Humanitaarteaduste instituut | School of Humanities

 <http://teaduskeelekeskus.weebly.com/> TLÜ teaduskeelekeskuse juhataja / 
Head of the Centre for Academic Estonian

emeriitteadur | Research Fellow Emeritus

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

Narva mnt 25

10120 Tallinn

Eesti / Estonia

tel / phone +372 6409 337, +372 517 8448